Nekilnojamasis turtas nuo seno lietuvių sąmonėje yra kaip vienas didžiausių gyvenimo vertės matų. Mes turime net patarlę: „Pastatyti namą, pasodinti ąžuolą ir užauginti sūnų.“ Gal dėl to lietuvių namų ūkių turima nekilnojamojo turto dalis, lyginant su nuomojamu, yra viena didžiausių Europoje. O kai turime turto, apie jį yra prikurta ir įvairiausių mitų. Juos aptarėme su daugiau nei trisdešimt metų darbo patirtį nekilnojamojo turto srityje turinčios IĮ „Namudė“ vadovu Alvydu Boguševičiumi.
![](https://udiena.lt/wp-content/uploads/2021/04/IMG_1826.jpg)
Pirmas mitas: nekilnojamojo turto agentas-pardavėjas yra spekuliantas
Spekuliantais galima laikyti tuos, kurie prekiauja akcijomis, vertybiniais popieriais, o ne nekilnojamuoju turtu. Bet kurios profesijos asmuo, atstovaujantis vienai šaliai ir siekiantis tai šaliai naudos, pavyzdžiui, advokatas, teisme atstovaujantis ginamajam, nevadinamas spekuliantu. Žinoma, advokatas už savo darbą gauna atlygį. O nekilnojamojo turto vadybininkas atstovauja nekilnojamojo turto pardavėjo pusei ir yra suinteresuotas padėti parduoti turtą už geriausią kainą. Savaime suprantama, jis už sėkmingą sandorį gauna atlygį. Nekilnojamojo turto pardavėjas, pasirinkęs vadybininką, kad padėtų parduoti turtą, gauna profesionalias paslaugas, paremtas patirtimi bei žiniomis apie esamą rinkos situaciją, potencialią pardavimo kainą, marketingo subtilybes, gana platų jau esamų klientų ratą, pagalbą tvarkantis biurokratinius pardavimo reikalus ir t. t.
Antras mitas: butas viršutiniame aukšte (penktame iš penkių ar devintame iš devynių) yra blogai
Pirma, nuo senų laikų sklando mitas, kad dažniausiai daugiabučio namo stogas yra kiauras, netvarkingas, tad gyvenant viršutiniame aukšte lubos visada bus šlapios ir pan., taip pat, kad šiltuoju metų laiku viršutiniuose butuose būna labai karšta. Šiais laikais daugiabučiai yra tikrai gerai prižiūrimi, tad tiek stogas, tiek bendra daugiabučio būklė tokių problemų tikrai nebekelia, o problemų atsiradus, jos yra operatyviai išsprendžiamos. Primenu, kad namo stogas, kaip ir rūsys ar laiptinė, yra visų namo gyventojų nuosavybė, jie bendrai privalo juo rūpintis.
Antra, viršutiniuose butuose visada yra šviesiau, langų neužstoja medžiai ar kiti pastatai, dažnai galima grožėtis vaizdinga panorama.
Trečia, viršutiniuose aukštuose ne tik šviesiau, bet ir nevargina pašaliniai garsai, sklindantys iš kiemo, gatvės ir pan. Viršutiniame aukšte jie tiesiog išnyksta. Todėl oro tarša viršutiniame aukšte taip pat mažesnė, tad atsidarius langus ir norint išsivėdinti būstą galima mėgautis geresne oro kokybe.
Ketvirta, Lietuvos medikų asociacijos paskaičiavimais, asmenys, gyvenantys aukštesniame nei antras aukšte, gyvena vidutiniškai dvejais metais ilgiau, kadangi gerokai daugiau juda, o reguliarus lipimas laiptais mažina širdies bei kraujagyslių ligų atsiradimo galimybę.
Penkta, daugelis galbūt net nežino apie tokią galimybę, tačiau gyvenant viršutiniame daugiabučio namo aukšte dažnai yra įmanoma įsirengti židinį ar krosnelę, kas suteikia būstui ypatingą jaukumo jausmą.
Taigi viršutiniame namo aukšte ne tik ne blogiau, bet kai kuriais atvejais netgi geriau gyventi.
Trečias mitas: butas pirmame aukšte – blogai, nes yra šalta ir pelija lubos
Šalta bute būna tik dėl blogai instaliuotų radiatorių, ir visiškai nesvarbu, kuriame aukšte butas yra. Šis mitas taip pat atėjęs iš tarybinių laikų. Tas pat ir su pelėsiu: jeigu nėra tinkamos ventiliacijos, jis gali atsirasti bet kuriame namo aukšte. Kai kurie žmonės taip pat vengia pirmo aukšto dėl triukšmo, garsų iš stovėjimo aikštelės, tačiau tinkama garso izoliacija, kokybiški langai šią problemą labai paprastai išsprendžia.
Pastaruoju metu priešingai – pirmas aukštas yra valiutinis ir itin geidžiamas, jo pageidauja tiek vyresnio amžiaus žmonės, tiek jaunos šeimos, ypač turinčios vaikų. Kadangi išėjimas iš namų turint sveikatos problemų ar auginant mažuosius piliečius tampa gerokai trumpesnis ir paprastesnis.
Ačiū už nekilnojamojo turto mitų paneigimą.
Kalbėjosi Lauris VAINAUSKAS
Įtempiamos lubos Vilniuje gera kaina Ferentina.lt